МЕТОДИКА ПРОЧИТАННЯ СЛОВНИКОВОЇ СТАТТІ: КЕЙС-СТАДІ НА МАТЕРІАЛІ ЛЕКСЕМ ‘ТРАНСЛІТЕРАЦІЯ’ / ‘TRANSLITERATION’ І ‘СЛОВОТВІР’ / ‘WORD-BUILDING’: Леміш Н. Є., Зернецька А. А., Леута О. І., Кравцова Ю. В., Овчиннікова І. І. (НАУКОВІ ЗАПИСКИ, 2025)
У статті запропоновано методику прочитання словникової статті з використанням кейс-стаді як методу, що спирається на реальні або вигадані ситуації. Такий підхід дозволяє випрацювати власні практичні навички роботи з різними словниками на матеріалі конкретних словникових статей. В межах цієї розвідки розглянуто вхідні слова/лексеми ‘транслітерація’ і ‘словотвір’ в українських етимологічних і тлумачних словниках, ‘transliteration’ і ‘word-building’ – в англійських лексикографічних джерелах відповідно. Підтверджено, що першочерговим кроком при роботі із словниками є встановлення типу словника: етимологічний, тлумачний, перекладний, термінологічний тощо, та його лексикографічних параметрів. Наступним обов’язковим етапом є ознайомлення з передмовою, де зазвичай прописано алгоритм подання інформації у словниковій статті, та переліком скорочень (позначок мов, галузей, граматичних категорій та ін.). Методика прочитання словникової статті безпосередньо містить попереднє ознайомлення з її повним текстом, декодування скорочень, повний аналіз словникових дефініцій як основний компонент лексикографічного аналізу та критичний аналіз. Застосування аналогічної методики прочитання словникової статті для тієї самої лексичної одиниці до словників різних типів дає змогу отримати найбільш вичерпну та об’єктивну інформацію. Перспективним вбачається деталізований опис методик прочитання словникових статей для окремих типів словників з метою визначення їх особливостей з подальшим укладанням методичних рекомендацій щодо використання таких спеціалізованих методик залежно від спрямуванням наукового дослідження. Доведено, що аналіз дефініцій каузальних домінант у тлумачних слониках уможливив виділення каузальних семем у всіх мовах вивчення та подальше встановлення спільних і відмінних вертеральних типів каузальності, що, зі свого боку, надало аргументації щодо часткової конвергентності концептуалізації каузальності у споріднених мовах.