ПРОЄКТНИЙ МЕТОД ЯК ЗАСІБ РЕАЛІЗАЦІЇ МІЖДИСЦИПЛІНАРНИХ ЗВ’ЯЗКІВ ОСВІТНІХ КОМПОНЕНТІВ «БІОМЕХАНІКА» ТА «ІСТОРІЯ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ» У ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ ТА ТРЕНЕРІВ: Маркова О. В., Лещенко Г. А. (НАУКОВІ ЗАПИСКИ, 2026)
Стаття присвячена актуальній проблемі реалізації міжпредметних зв’язків у фаховій підготовці майбутніх учителів фізичної культури і тренерів в закладах вищої освіти. Метою дослідження є теоретичне обґрунтування можливостей застосування проєктного методу як засобу інтеграції дисциплін «Біомеханіка» та «Історія фізичної культури». Актуальність теми визначається поширеною практикою роздільного викладання природничо-наукових і гуманітарних дисциплін, що призводить до формування «мозаїчних знань» і знижує ефективність фахової підготовки педагога. У ході дослідження здійснено порівняльний аналіз предметного поля зазначених дисциплін та виявлено три ключові зони їх перетину: еволюція спортивних технік, стародавні системи фізичного виховання та українська народна рухова культура. Охарактеризовано сутність проєктного методу та виокремлено три типи міждисциплінарних проєктів: дослідницький, реконструктивний та культурологічний. Обґрунтовано шестиетапну структуру організації міждисциплінарного проєкту (підготовчий, дослідницький, аналітичний, продуктивний, презентаційний та рефлексивний). Для ілюстрації запропоновано три конкретних проєкти: «Технічна революція у стрибках у висоту: від “ножиць” до “фосбері-флопу”», «Давньогрецький пентатлон: реконструкція та біомеханічний аналіз», «Козацькі бойові мистецтва: традиція і сучасна біомеханіка». У результаті дослідження встановлено, що реалізація міждисциплінарних проєктів формує у студентів не лише фахові компетентності (аналіз рухів, розуміння закономірностей спортивної техніки), а й дослідницькі вміння, критичне мислення та усвідомлення фахової ідентичності в контексті культурно-педагогічної традиції. Зроблено висновок, що проєктний метод є оптимальним педагогічним інструментом реалізації міжпредметних зв’язків між зазначеними дисциплінами. Перспективою подальших досліджень є розробка навчально-методичних матеріалів і проведення педагогічного експерименту для верифікації ефективності запропонованого підходу.